\oddelek{UVOD}
\thispagestyle{empty}
\label{imfm:uvod}

\medskip 
In�titut za matematiko, fiziko in mehaniko zdru�uje vseh �est programskih skupin s podro�ja matematike v Sloveniji, 
eno programsko skupino s podro�ja teoreti�nega ra�unalni�tva in mehanike ter eno infrastrukturno skupino s podro�ja fizike. 
S prehodom na novo programsko obdobje sicer izgubljamo eno programsko skupino na podro�ju mehanike, pridobivamo pa 
programsko skupino na podro�ju fizike, tako do bo v letu 2009 ostalo �tevilo na�ih programskih skupin nespremenjeno. 
Na�e programske skupine se razvr��ajo med najbolj�e v Sloveniji, po mnogih kazalcih pa izstopa in�titut med najbolj 
odli�nimi raziskovalnimi organizacijami na Slovenskem. Kar deset raziskovalcev in�tituta je bilo doslej nagrajenih 
s Zoisovo ali njej ekvivalentno nagrado za vrhunske znanstvene dose�ke, �est raziskovalcev je objavilo znanstvene 
monografije pri uglednih tujih zalo�bah, dva pa imata podeljene patente v tujini. Nedavno je ugledna avstrijska ustanova 
FWF objavila raziskavo o normirani citiranosti raziskovalnih dose�kov po dr�avah in strokah. V tej raziskavi sta se 
slovenska matematika in s tem posredno na� in�titut postavila na zavidljivo drugo mesto na svetu.

\medskip 
Raziskovalci in�tituta smo zaposleni kot u�itelji na devetnajstih fakultetah treh slovenskih univerz. In�titut nas povezuje 
pri na�em raziskovalnem delu in hkrati skrbi za razvoj stroke in za skupno infrastrukturo. U�itelji matematike na slovenskih 
univerzah lahko le povezani ustvarimo kriti�no maso, potrebno za doseganje vrhunskih rezultatov. Zato je nujno na�e povezovanje 
na raziskovalni podlagi ob hkratnem pedago�kem delu na mati�nih ustanovah. Prvotno je bil in�titut tako zasnovan tudi na podro�ju 
mehanike ter fizike. Najbolj dosledno pa se je prvotna zasnova obdr�ala in se razvija na podro�ju matematike.

\medskip 
Nosilci programskih skupin Oddelka za matematiko so tako dr. Matej Bre�ar, ki pedago�ko deluje  na Univerzi v Mariboru, 
dr. Dragan Maru�i�, ki je med najbolj zagnanimi podporniki Univerze na Primorskem, dr. Bojan Mohar, ki v tem �asu dela na 
ugledni Univerzi Simon Fraser v Kanadi, dr. Du�an Repov� s Pedago�ke fakultete Univerze v Ljubljani ter akad. dr. Franci Forstneri� 
in dr. Matja� Omladi�, ki delata na Fakulteti za matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani. V letu 2008 so se kar trije pomembni 
sodelavci in�tituta v svoji osnovni zaposlitvi prezaposlili s svojih prvotnih fakultet na Fakulteto za matematiko in fiziko Univerze v 
Ljubljani. Ta poteza sicer krepi vlogo te fakultete v slovenskem raziskovalnem matemati�nem okolju, po drugi strani pa daje tudi na�em 
in�titutu prilo�nost, da vzpodbudi lokalna okolja, ki so matemati�nemu raziskovalnemu delu nekoliko manj naklonjena, da dajo prednost 
povezovanju preko na�ega in�tituta. Le povezani bomo namre� lahko dosegli kriti�no maso za resni�no vrhunske rezultate na vseh podro�jih 
na�ega raziskovanja.

\medskip
Ob nastopu svojega direktorskega mandata sem pripravil na�rt za preoblikovanje in�tituta, ki so ga na�eloma podprla vodstva 
Univerze v Ljubljani, Univerze v Mariboru in Univerze na Primorskem. Poleg ustanavljanja regionalnih oddelkov je bil pomemben 
del tega na�rta prerasti v (poli)center visokih tehnologij. Pri uresni�evanju teh idej je bilo v letu 2008 narejenih nekaj 
pomembnih korakov, ki jih usmerja �e leto prej ustanovitvljena Razvojno tehnolo�ka skupina pod vodstvom dr. Alena Orbani�a. 
Tako smo zaposlili prvega raziskovalca s polnim delovnim �asom, ki dela izklju�no na projektih v sodelovanju z direktnimi uporabniki. 
To nam je omogo�ila predvsem uspe�nost pri vzpostaljanju stikov s temi uporabniki, pa tudi prijavljanje na ustrezne razpise za 
vzpodbujanje te dejavnosti. Med drugim smo okrepili sodelovanje z uporabniki tudi na podro�ju usposabljanja mladih. Te smeri 
delovanja nameravamo v bodo�e �e krepiti. Za doko�no oblikovanje in�tituta po vzoru na sodobne povezovalne in�titute po svetu, 
pa bodo pomembni tudi na�i pogovori z novo vlado o urejanju statusa in�tituta.

\medskip
Med nalogami, ki jih in�titut opravlja, je usposabljanje mladih na podro�ju matemati�nih znanosti v Sloveniji. V projektu 
mladih raziskovalcev sodeluje od leta 1985, to je od vsega za�etka. Odtlej so v usposabljanje vstopili �e 104 raziskovalci, 
v letu 2008 pa se je usposabljalo �e 33 mladih. Doslej je uspe�no zaklju�ilo ta projekt 15 raziskovalcev z magisterijem in 63 z 
doktoratom. V letu 2008 so doktorirali dr. Bojan Gornik, dr.  Toma� Kosem, dr. Matja� Kov�e, dr.  Polona Oblak, dr. Aljo�a Peperko, 
dr. Tadej Star�i� in dr. Marjetka Krajnc. Na in�titutu smo vselej vzpodbujali mlade matematike, naj doktorski �tudij opravijo 
v matemati�no najbolj razvitih de�elah in s tem skrbijo za nenehen stik slovenske matematike s svetovnim vrhom. Na�im najbolj�im 
�tudentom se ni te�ko vpisati na doktorski �tudij na najodli�nej�ih univerzah v ZDA, Kanadi ali Veliki Britaniji. V prvi fazi 
projekta jih je kar 20 od 56 doktoriralo v tujini, letos pa se je tem priklju�il �e dr. Bojan Gornik. Vsi ti sodelujejo pri 
raziskovalnih projektih in�tituta, 13 od njih pa jih tudi pou�uje na slovenskih univerzah.

\medskip
 Slovenska matematika u�iva v svetu velik ugled, na�i raziskovalci imajo �e dolga leta zelo dobre stike s priznanimi matematiki 
po vsem svetu. Raziskovalci na�ega in�tituta pogosto gostujejo in predavajo na odli�nih in�titutih in univerzah, pa tudi sodelavci 
teh ustanov radi obiskujejo na� in�titut, predvsem zaradi kreativne atmosfere in zaradi dobre infrastrukture. V zadnjih letih smo
okrepili mednarodno sodelovanje preko bilateralnih sporazumov. V letu 2008 je teklo kar 33 dvostranskih projektov z raziskovalci 
iz 16 dr�av. Najve� bilateralnih projektov smo imeli z Ameri�ani, sodelujemo pa tudi v okvirnih programih Evropske zveze. Dodajmo 
�e, da je in�titut doslej organiziral kar nekaj odmevnih mednarodnih konferenc, predvsem na podro�jih teorije grafov, linearne 
algebre in kompleksne analize. To je dejavnost, ki bi si jo �eleli v prihodnje �e bistveno okrepiti. V letu 2008 smo v 
Kranjski gori organizirali 5. Mednarodno delavnico iz linearne algebre v juniju, glavni organizator je bil dr. Matja� Omladi�.

\medskip
Ob koncu bi se �elel zahvaliti vsem, ki so pri izdaji tega poro�ila sodelovali 
in pomagali pri zbiranju in organizaciji 
podatkov. V prihodnje si �elimo �e uspe�nej�ega dela in�tituta, pa tudi uspe�nej�e promocije. 
Tega pa ne moremo dobro opraviti brez ustreznega sodelovanja vseh raziskovalcev.

\vspace{6mm}
\hspace*{90mm}  Matja� Omladi�,\\
\hspace*{90mm}  {\sl direktor {\sc imfm}}

