\oddelek{UVOD}
\thispagestyle{empty}
\label{imfm:uvod}


\smallskip 

�e drugo leto zapored je tudi nam delo krojila pandemija virusa covid-19. Odpadlo je veliko predvidenih mednarodnih raziskovalnih sre�anj, obiskov tujih in na�ih raziskovalcev doma in v tujini.  A vendar je vsem omejitvam navkljub organizatorjem konec junija v Portoro�u uspelo izpeljati 8. Evropski kongres matematike vsaj deloma v �ivo. �e bolj je na povsem ustaljen na�in tekla tradicionalna konferenca CGTA konec septembra v Gozd Martuljku. Tudi raziskovalni seminarji IMFM so se v veliki  meri preselili s spleta nazaj v predavalnice. 
Prepri�ani smo, da si je beseda pandemija zadnji� zaslu�ila mesto v uvodu.

\smallskip 

Za IMFM dolgoro�no bistveno pomembnej�i kot razsajanje virusa je sprejem Zakona o znanstvenoraziskovalni in inovacijski dejavnosti konec novembra 2021. V veljavo je stopil z za�etkom leto�njega leta. Zakon prina�a vrsto pomembnih novosti, katerih cilj je zagotoviti stabilno financiranje znanstvenoraziskovalne dejavnosti. Najpomembnej�a sprememba za IMFM je, da je institucionalni steber financiranja (ohlapno po starem: sredstva ustanoviteljskih obveznosti) namenjen �ir�emu krogu upravi�encev kot do sedaj. Med njih kot javni zavod sodi tudi IMFM. To za nas pomeni, da bomo kon�no prejemali sredstva, do katerih do sedaj nismo bili upravi�eni (za obratovalne stro�ke, amortizacijo, investicijsko vzdr�evanje, najemnine, pla�e uprave, prevoz na delo, prehrano, regres ipd.). 

\smallskip 

Zakon opredeljuje tudi minimalne pogoje za pridobitev stabilnega financiranja ZR dejavnosti. Navedimo pomembnej�i to�ki tega �lena:
�(2) V okviru doseganja zmogljivosti mora raziskovalna organizacija imeti skupaj najmanj 30 FTE zaposlitev raziskovalcev za znanstvenoraziskovalno dejavnost v zadnjih osmih zaklju�enih koledarskih letih in v tem obdobju imeti dodeljena sredstva najmanj v vrednosti 500.000 eurov iz sredstev za aktivnosti znanstvenoraziskovalne dejavnosti. V vsoti sredstev iz prej�njega stavka se upo�tevajo prejeta sredstva ARRS, sredstva projektov okvirnega programa EU za raziskave, razvoj in inovacije, pri katerih se upo�teva vi�ina podpisanih pogodb, sredstva projektov, ki so rezultat partnerskih projektov okvirnega programa, oziroma sredstva projektov iz gospodarstva, pri katerih upo�tevana vrednost ne sme presegati ene tretjine minimalne vrednosti sredstev iz prvega stavka.
(3) V okviru doseganja pogojev znanstvene odli�nosti mora imeti raziskovalna organizacija v zadnjem osemletnem obdobju podpisani najmanj dve pogodbi za raziskovalne oziroma inovacijske projekte okvirnega programa EU za raziskave, razvoj in inovacije ali projektov, ki so rezultat partnerskih projektov okvirnega programa EU, ali vsaj eno pogodbo za center odli�nosti, financiran na osnovi centralnih programov EU.�

\smallskip 

Tu bi poudarili �e posebej tretjo to�ko. Ob pripravi zakona smo na MIZ� naslovili ve� predlogov dopolnitev tega �lena, ki bi dale poudarek uspe�nemu raziskovalnemu delu tudi �ir�e, v svetovnem, ne le evropskem merilu. A je vsebinsko ostalo prvotno besedilo. �len tak kot je, pomeni, da bomo morali biti posebej pozorni pri prijavah projektov EU in zagotoviti potrebno udele�bo pri projektih EU, �e �elimo delovanje IMFM obdr�ati tak�no, kot je bilo do sedaj. 

\smallskip 

Povzemimo najpomembnej�e o delu IMFM v preteklem letu. Konec preteklega leta je bilo na IMFM zaposlenih 137 sodelavcev. Po izobrazbi je  med njimi 122 doktorjev znanosti, en magister znanosti, 12 magistrov ter dva z univerzitetno izobrazbo. Redno zaposlenih sodelavcev je bilo 20, dopolnilno pa 117. Njihovo �tevilo se glede na preteklo leto ni opazno spremenilo.

\smallskip 

Podrobno o objavah in drugem raziskovalnem delu govorijo strani poro�ila, kjer so navedeni prispevki po posameznih oddelkih. Posebej velja omeniti izid knjige Minimal Surfaces from a Complex Analytic Viewpoint akad. prof. dr. Franca Forstneri�a in soavtorjev, ki je iz�la pri zalo�bi Springer, uvrstitev prof. dr. Du�ana Repov�a  med najbolj citirane raziskovalce za leto 2021 po izboru Clarivate in �lanek "Convexity of power functions and bilinear embedding for divergence-form operation with complex coefficients" (J. Eur. Math. Soc. 2020), s katerim sta se prof. dr. Oliver Dragi�evi� in soavtor uvrstila v leto�nji izbor �Odli�ni v znanosti�.

\smallskip 

In zdaj nekaj  o raziskovalni organiziranosti IMFM. Na in�titutu imamo osem programskih skupin � �est s podro�ja matematike, eno s podro�ja teoreti�nega ra�unalni�tva in eno s podro�ja fizike. Vodje programskih skupin na Oddelku za matematiko so: prof. dr. Matej Bre�ar, prof. dr. Franc Forstneri�, prof. dr. Sandi Klav�ar, prof. dr. Igor Klep, prof. dr. Dragan Maru�i� in prof. dr. Du�an Repov�. Programsko skupino na Oddelku za teoreti�no ra�unalni�tvo vodi prof. dr. Primo� Poto�nik, na Oddelku za fiziko pa prof. dr. Zvonko Jagli�i�. Na Oddelku za fiziko deluje tudi infrastrukturna skupina, ki jo vodi doc. dr. Vojko Jazbin�ek. Programskim skupinam (razen skupini, ki jo vodi prof. dr. Primo� Poto�nik) ter infrastrukturni skupini se je izvajanje izteklo konec leta 2021. Na osnovi odlo�b Ministrstva za izobra�evanje, znanost in �port o izbiri koncesionarjev za izvajanje javne slu�ben na podro�ju raziskovalne dejavnosti v obliki raziskovalnih programov (infrastrukturni skupini za izvajanje infrastrukturnega programa) je bilo financiranje podalj�ano za �est let.

\smallskip 

V preteklem letu so se zaklju�ili trije projekti, ki jih je sofinancirala ARRS, od tega dva na Oddelku za matematiko in en na Oddelku za teoreti�no ra�unalni�tvo. Vsi so bili temeljni projekti. Na Oddelku za matematiko sta se zaklju�ila: projekt z naslovom �Analiza, geometrija in parcialne diferencialne ena�be�, vodja je bil prof. dr. Franc Forstneri�, ter projekt z naslovom �Sodobne invariante grafov�, vodja projekta je bil prof. dr. Bo�tjan Bre�ar; pri tem projektu je bil na� in�titut v vlogi sodelujo�e organizacije. Na Oddelku za teoreti�no ra�unalni�tvo pa se je zaklju�il projekt z naslovom �Akcijski grafi in tehnike krovnih grafov�, vodja projekta je bil prof. dr. Toma� Pisanski; tudi pri tem projektu je bil na� in�titut v vlogi sodelujo�e organizacije.

\smallskip 

Lani sta za�ela te�i dva projekta, ki jih sofinancira ARRS; oba na Oddelku za matematiko. Nova projekta sta: projekt z naslovom �Kompleksna in geometrijska analiza�, vodja projekta je prof. dr. Franc Forstneri�, ter projekt z naslovom �Nekomutativna realna algebrai�na geometrija s sledjo�, vodja projekta je prof. dr. Igor Klep. Ta projekt je bil prijavljen in odobren v okviru javnega razpisa za sofinanciranje prilagojenih raziskovalnih projektov v okviru komplementarne sheme za prijave na razpise Evropskega raziskovalnega sveta (ERC). Pri obeh projektih IMFM nastopa kot sodelujo�a organizacija, projekta pa potekata na Fakulteti za matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani. 

\smallskip 

V skladu z Javnim pozivom za dodelitev mentorskih mest raziskovalnim programom v letu 2021 so bila mentorska mesta dodeljena trem programskih skupinam, in sicer P1-0291, ki jo vodi prof. dr. Franc Forstneri�, P1-0297, ki jo vodi prof. dr. Sandi Klav�ar, ter P1-0294, ki jo vodi prof. dr. Primo� Poto�nik. V okviru programske skupine P1-0291 (vodja prof. dr. Franc Forstneri�) novega mladega raziskovalca �al niso uspeli dobiti, pri drugih dveh programskih skupinah pa sta nova mentorja mladima raziskovalcema postala: prof. dr. Bo�tjan Bre�ar (P1-0297) ter doc. dr. Jan Gro�elj (P1-0294).

\smallskip 

S 01. oktobrom 2021 sta na na�em in�titutu pri�ela z usposabljanjem dva nova mlada raziskovalca. Na Oddelku za matematiko je novi mladi raziskovalec Jaka Hed�et (mentor prof. dr. Bo�tjan Bre�ar); usposabljal se bo na podro�ju �Matematika�. Na Oddelku za teoreti�no ra�unalni�tvo je nova mlada raziskovalka Ada �adl Praprotnik (mentor doc. dr. Jan Gro�elj); usposabljala se bo na podro�ju �Ra�unsko intenzivne metode in aplikacije�.

\smallskip 

Konec leta 2021 se je na IMFM usposabljalo 10 mladih raziskovalcev � sedem na Oddelku za matematiko, eden na Oddelku za fiziko in dva na Oddelku za teoreti�no ra�unalni�tvo. Njihovo usposabljanje v prete�ni meri financira ARRS. 

\smallskip 

Preteklo leto je doktorirala ena mlada raziskovalka, in sicer: dr. Vesna Ir�i� (septembra) na Fakulteti za matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani.

\smallskip 

Uspe�ni smo tudi na podro�ju mednarodnega znanstvenega sodelovanja. V preteklem letu je bilo mednarodno sodelovanje raz�irjeno z dvema novima dvostranskima projektoma, tako da jih je skupaj teklo kar 28. Geografsko je dvostransko sodelovanje IMFM povezano s skupinami raziskovalcev iz Avstrije, �rne Gore, Estonije, Francija, Hrva�ke, Latvije, Nem�ije, Norve�ke, Rusije, Srbije in Zdru�enih dr�av Amerike. V preteklem letu je bilo na podlagi Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije covid-19 in omilitev njenih posledic za dr�avljane in gospodarstvo za eno leto podalj�anih �est dvostranskih projektov, in sicer z Avstrijo, Hrva�ko in Srbijo.

\smallskip 

Tudi v letu 2021 so se pod vodstvom prof. dr. Primo�a Moravca vrstili Matemati�ni kolokviji, ki jih skupaj organizirajo DMFA, Oddelek za matematiko FMF UL in IMFM. Zaradi pandemije  je bilo tudi letos izvedeno nekoliko manj�e �tevilo kolokvijev.



\bigskip
\hspace*{90mm} Jernej Kozak,\\
\hspace*{90mm} {\sl direktor {\sc imfm} \phantom{ }}